![מרד נעורים – כיצד להתמודד עם מתבגרים? - צוות אתר על הספה מרד נעורים – כיצד להתמודד עם מתבגרים? - צוות אתר על הספה](https://www.alhasapa.co.il/art/3890.jpg)
מרד נעורים – כיצד להתמודד עם מתבגרים?
צוות אתר על הספה
חדי העין ביניכם בוודאי כבר שמו לב למשותף לכל הביטויים של מרד נעורים - הצורך להשתייך לקבוצת השווים ולהיתפס על ידם כאדם ייחודי ומעניין
יום אחד יש לנו ילד או ילדה שמדברים איתנו, זקוקים לנו, מחבקים אותנו ומאמינים ביכולתנו לפתור כל בעיה. ביום שאחריו, חי איתנו בבית אדם אחר בתכלית – מישהו שלא ממש מתייחס אלינו, נוהם לעברנו משהו לא ברור מדי פעם, כועס וקוצף, טורק דלתות ובאופן כללי לא מבין במה חטא שקיבל אותנו כהוריו.
מוכר לכם? אז בסבירות גבוהה גידלתם מתבגר או מתבגרת וחוויתם את חוסר האונים שהוא נחלת ההורים בגיל המורכב הזה.
במה כבר יש להם למרוד? אנחנו נותנים להם הכל!
הורים רבים שואלים אותנו שאלות כאלה ומרגישים שלא משנה מה יעשו, התוצאות תהיינה זהות וכל אירוע או ויכוח יסתיימו בזעם שיופנה כלפיהם על ידי המתבגרים.
האמת אינה רחוקה מכך.
הצורך של המתבגרים במרד נעורים הוא פנימי והם זקוקים לו כדי לעבור שלב בהתפתחות ולצאת, לעיתים בכוח ובכאב, מתוך המעטפת המשפחתית הרכה והעוטפת.
כלומר, במידה מסוימת זה אכן לא משנה מה תעשו ואיך תגיבו, כי הדבר פשוט לא תלוי בכם. יחד עם זאת, בוודאי שיש משמעות לאופן בו תתמודדו עם האתגר – עוד על כך בהמשך.
איך נראה מרד נעורים?
אצל כל מתבגר או מתבגרת התמונה הכוללת תהיה שונה מעט וביטויי המרד תלויים במבנה האישיות, בתגובת ההורים ובמבנה המשפחתי הספציפי.
ביטויים מרכזיים של מרד נעורים כוללים:
* שינויים דרמטיים במראה החיצוני – השמנה או הרזייה, תספורות שונות, בגדים ייחודיים, נזמים ועגילים, קעקועים ועוד.
* התנסות שעלולה להגיע עד שימוש נרחב בסמים, סיגריות ואלכוהול.
* הזנחת הלימודים ותחומי עניים קודמים, שמובילה לירידה בהישגים.
* ביטויי זעם והחצנה של התנהגויות שונות כמו זלזול בהורים, בעיקר ליד חברים.
האתגר – התבגרות ועצמאות
חדי העין ביניכם בוודאי כבר שמו לב למשותף לכל הביטויים של מרד נעורים - הצורך להשתייך לקבוצת השווים ולהיתפס על ידם כאדם ייחודי ומעניין, בעל מאפיינים מובחנים.
זוהי, בסופו של דבר, המשימה המרכזית שעומדת בפני המתבגרים - מעבר בין ילדות לבגרות והפיכה לאדם עצמאי.
סיבות מרכזיות למרד נעורים
כפי שכבר נאמר, מדובר בצורך טבעי המהווה חלק מתהליך ההתבגרות, ההתנתקות מההורים והפיכה לאדם שלם, נפרד ומובחן.
1. שינויים פיזיולוגיים – בעיקר במבנה המוח
המבנה המוחי של ילד הוא פשוט מזה של מבוגר, בעיקר בכל הנוגע לאזורים הקשורים בשיקול דעת, קבלת החלטות וניהול יחסים חברתיים מורכבים.
בגיל ההתבגרות מתחילה פעולה מוגברת של האזורים הללו והמתבגר נדרש להתמודד עם שינויים, להתנסות ולרכוש את היכולת לבצע תהליכים קוגניטיביים מורכבים אלה.
2. הצורך בנפרדות – אני לא ההורים שלי
עד גיל ההתבגרות, הילד רואה את עצמו כמעין שלוחה של הוריו ונהנה מחסותם. בגיל ההתבגרות הנער או הנערה מבקשים לעשות את התהליך ההפוך – לפרוץ את גבולות החסות הזו ולהתנהל בעצמאות מרבית.
הצורך של המתבגרים לקבל החלטות בעצמם, גם כאשר אינם יודעים מספיק כדי לעשות זאת, הוא מקור להתנגשות אין סופית בינם לבין הוריהם המודאגים.
3. השפעה חברתית – החברים הם הדבר החשוב ביותר
הצורך בשייכות חברתית נמצא בשיאו בגיל ההתבגרות ובני הנוער רואים את עצמם בעיקר דרך העיניים של קבוצת השווים המשמעותית עבורם.
בגיל ההתבגרות נראה שני ביטויים מרכזיים, לכאורה הפוכים זה מזה אך למעשה זהים: קונפורמיזם המתבטא בצורך להשתלב ולהשתייך, גם במחיר של ויתור על מאפיינים אישיים לצד צורך להתבלט ולפתח אישיות ייחודית.
בשני המקרים, הצורך נובע מהרצון בהכרה חברתית וביצירת תחושה של שייכות לקבוצה מסוימת.
איך מתמודדים עם מרד הנעורים של המתבגרים?
* זוכרים שמדובר בשלב התפתחותי חיוני, שיעזור למתבגרים להפוך לבוגרים. זה לא אישי, זה לא נגדכם ובעיקר –מדובר בתקופה זמנית שתחלוף.
* מציבים גבולות ברורים ומאפשרים חופש מקסימלי בתוכם. הגדירו מה חשוב לכם ועל מה אתם מוכנים להתפשר. בני הנוער זקוקים ליכולת בחירה, אך גבולות המסגרת חייבים להיות ברורים.
* בהמשך לנקודה הקודמת, בוחרים על מה להתעקש ומשחררים את מה שאפשר. לא כל ויכוח צריך להפוך לריב קולוסלי ולא כל חריגה מהכללים מחייבת שבירת הכלים.
* מנסים לשמור על ערוץ תקשורת פתוח – למרות הקושי ולמרות הנחישות של המתבגרים להסתתר מאתנו. אפשר להגדיר שעה בשבוע שבה יוצאים לאכול יחד ומדברים, בלי הסחות דעת של עבודה, חברים או אחים קטנים, אפשר להצטרף לעיסוק שמעניין את המתבגר/ת ועוד.
* מראים דוגמה אישית – המתבגרים שלכם לומדים בעיקר ממה שאתם עושים ולא ממה שאתם אומרים. אם יראו אתכם מנהלים תקשורת מכילה ומכבדת, איתם ועם אנשים אחרים, הם ילמדו מכך לא מעט.
* נעזרים באנשי מקצוע כשצריך – אנחנו יודעים שאת העצות המופיעות כאן, קל יותר לתת מאשר ליישם ומבינים שכאשר יש מעורבות רגשית ורגישות גבוהה, כמו במקרה של הורים וילדים, דברים עלולים להסתבך.
לכן אנו ממליצים לגשת להדרכת הורים או לטיפול פסיכולוגי שיעזרו לכם להבין בצורה טובה יותר את הדינמיקה הרגשית בבית ולקבל את הכלים באמצעותם תוכלו להתנהל בצורה טובה יותר בתקופה מאתגרת זו.
אנשי מקצוע רלוונטים לתחום
![יהודית רובינשטיין-אינדקס מטפלים מומלצים](sres_s/2454.jpg)
פסיכותרפיסטית קלינית
התמחות: בריאות הנפש,חרדה ופוביה,דיכאון,בעיות משפחתיות וזוגיות,אבל ואובדן,לקויות למידה קשב וריכוז,פוסט טראומה
אזור בארץ: קרית טבעון,רמת השרון
שפה: עברית,אנגלית
פסיכותרפיסטית ותיקה בעלת קליניקה פרטית מאז 1995 המציעה טיפול קליני פרטני זוגי ומשפחתי, הדרכות הורים, טיפול בילדים , טראומה וחרדות.
![עדית מרגלית-אינדקס מטפלים מומלצים](sres_s/4362.jpg)
מטפלת זוגית ומשפחתית מוסמכת ומדריכה
התמחות: קשיים ביחסים בין- אישיים, בגידה, פרידה, חרדה, מיניות, אבל ואובדן, זהות אישית, פרק ב', חינוך ילדים,
אזור בארץ: מרכז,פתח תקווה
שפה: עברית
בעלת ניסיון בטיפול זוגי ומשפחתי. מלווה זוגות הנמצאים במצב של משבר, תקיעות, תחושה של שגרה חונקת הפוגעת בזוגיות ובהורות, ורוצים לשדר
![מורן בר-אינדקס מטפלים מומלצים](sres_s/5736.jpg)
עובדת סוציאלית MSW ומתמחה בטיפול מיני
התמחות: נכויות ומחלות כרוניות, בריאות הנפש, אנשים עם מוגבלות, מיניות , זהות מינית, אבל ואובדן, התמודדות עם מ
אזור בארץ: חיפה,צפון
שפה: עברית, אנגלית
עובדת סוציאלית עם התמחות קלינית ומתמחה בטיפול במיני. מנוסה בטיפול בילדים, נוער ובוגרים עם וללא מוגבלות. מטפלת במגוון מצבי חיים המז
כתבות נוספות שעשויות לעניין אותך
חרדה חברתית אצל ילדים ובני נוער מור גולן, פסיכולוגית
מתי תכונות אופי, כגון ביישנות ומופנמות, מחביאות בתוכן חרדה חברתית? כיצד אני, כהורה, יכול להבחין בכך ולהבדיל בין סגנון אישיותי לבעיה? ומתי מומלץ לפנות לטיפול?
האם אנחנו באמת מקשיבים למה שהילדים שלנו אומרים? ענבל שמיר כספי
האם אנחנו באמת מקשיבים למה שהילדים שלנו אומרים? ילדים מביעים את עצמם באופן טבעי דרך המשחקים, כמו שמבוגרים מביעים את עצמם דרך מילים
חלוקת תעודות בבית הספר צוות אתר על הספה
הילד הלך היום לבית הספר בידיעה שיקבל תעודה. האם עשיתם איתו שיחת הכנה? בדקתם מהם חששותיו? הכנתם מתנה בהנחה ש"העיקר שירגיש טוב עם עצמו" לפני שבדקתם כיצד הוא באמת מרגיש?
דחיית ביצוע מטלות -דחיינות גד בן שפר, פסיכולוג קליני
כמעט כולנו דוחים משהו שאנחנו צריכים לעשות. לא סתם משהו, אלא משהו חשוב. גם עכשיו, כשאתם קוראים את המאמר הזה, יתכן מאד שיש משהו אחר שהייתם אמורים לעשות, משהו חשוב יותר